Språket+som+redskap

Vårt språk är vårt allra viktigaste redskap för kommunikation, tänkande, inlärning och problemlösning. I det ögonblick vi sätter namn på något så medvetandegör vi fenomenet i våra kognitiva strukturer och vi kan tänka såväl konkret som abstrakt på det. Att utveckla sitt språk gör att man utvecklar sin intelligens OCH sina förmågor.

Språknormer
Norm betyder "tyst/underförstådd regel" och en språknorm är en tyst regel - en överenskommelse - som vi har om hur vi bör uttrycka oss för att framstå som seriösa och kunniga när vi skriver och talar. Normsättande personer i vårt samhälle är människor med stort tal- och skrivutrymme - t ex i massmedia, politiker och högt uppsatta tjänstemän inom näringslivet, men också författare och journalister som med sitt språk präglar det mediautbud som vi konsumerar.

media type="custom" key="20611737" Retorik i P1 om Framtiden och våra nya kommunikationssätt och språknormer.

Kommentarer om våra "nya" kommunikationssätt och språknormer skickas exempelvis genom att ni trycker Comment i Editfältet och sedan markerar ett textstycke - t ex detta gula fält.. Då kommer en liten ruta upp med mitt namn. Klicka på namnet och skriv in er kommentar och sedan skicka.

media type="youtube" key="zwmn2VYKnEo" height="315" width="560"
Att bygga en muntlig relation

I detta klipp handlar det om vad man som lärare ska tänka på när man ska bygga en muntlig relation med sina elever, men i mångt och m ycket kan det även appliceras på andra muntliga framföranden. Vad är det som gör att man når fram?

Är det att man känner för det man pratar om? Är det att man lärt sig hur man ska komma nära sin publik?

Tre viktiga saker ska man tänka på enligt ovanstående program när man leder andras lärande generellt men kanske också när man vill bygga en muntlig relation: 1. Det biologiska villkoret - Vad är ett vi? (__kan vi se och bekräfta alla som är involverade i vårt muntliga relationsskapande__?) 2. Det moraliska villkoret - Vad gör vi när vi talar med varandra? (hur vi talar ger olika känslor och olika reaktioner hos alla som är involverade) 3. Det politiska villkoret - Vad skapar vi när vi pratar? (värderingar, förhållningssätt, meningsfullhet, meningslöshet)

media type="custom" key="20647111" Retorik i P1 om sociala media och om att övertyga/sälja en produkt

Halo-effekten
När vi möter andra människor så vill vår hjärna gärna (!) snabbt kategorisera honom/henne som antingen god eller ond (trevlig eller otrevlig, trovärdig eller icke trovärdig). Hjärnan slår därför på sitt system för förenkling av verkligheten - det som kallas för Haloeffekten. Om man är glad och till synes trevlig så tror också de man möter att man är kunnig, intelligent och en (nästintill alltigenom) mycket bra människa. Om man är butter och inåtvänd så tror andra istället att man är okunnig, otrevlig och de blir ointresserade av att ha samröre med personen ifråga. Eftersom man aldrig får flera chanser att göra ett första intryck så är det därför ytterst viktigt att man går in i sitt talande med en positiv och utåtriktad energi.

media type="youtube" key="ZuometYfMTk" height="222" width="476"

**Ton** och **kroppsspråk** är tydligen det absolut viktigaste för att få din publik att VILJA ta till sig dig och ditt budskap!

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Trovärdighet
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Inom klassisk retorik pratar man om att talet består av tre hörnstenar; Etos, Patos och Logos. Etos betyder att man försöker skapa ett förtroende mellan talare och publik och framstå som att man går att lita på. Patos betyder att man visar sina egna känslor eller vädjar till publikens. Man visar på gemensamma erfarenheter och att man tänker på samma sätt och ser samma visioner. Logos betyder att man vädjar till lyssnarnas förnuft genom att vara övertygande och logisk så att publiken tycker att man som talare är förståndig. Olika tal- och skriftsituationer kräver att du tar dig an någon eller flera eller gärna alla av dessa hörnstenar.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Förekomst av etos, patos och logos hos politiker - en liten analys

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En läsbar text
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Sammanhang i text

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Räknare för läsbarhetsindex

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Lathund för uppsatsarbete

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Form och disposition
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Texttyper och hur de presenteras]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Stil och ordval
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Värdeladdade ord

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Objektivitet

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Att argumentera
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Bra sida om journalistiskt och akademiskt skrivande

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Källhantering och källkritik
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Att ange källor

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Lathund i källkritik

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Textanalys från olika infallsvinklar